Subject: Kiri Terviseametile
From: Allar Jõks | Sorainen <[email-masked]>
To: "Birgit Lao" <[email-masked]>, "TA Info" <[email-masked]>
Cc: Lise-Lotte Lääne | Sorainen <[email-masked]>
Date: Tue, 14 May 2024 15:50:08 +0300

Tähelepanu! Tegemist on väljastpoolt asutust saabunud kirjaga. Tundmatu
saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Lugupeetud Birgit Lao!

Advokaadibüroo Sorainen esindab Esteetilise Mittekirurgilise Meditsiini
Seltsi ning pöördume seltsi nimel teie poole seoses kohtumise sooviga.

Nimelt on Esteetilise Mittekirurgilise Meditsiini Seltsini jõudnud
informatsioon, et Terviseamet on asunud muutma oma senist halduspraktikat
seonduvalt ilusüstide ja teiste sarnaste mittekirurgilise esteetilise
meditsiini protseduuridega. Samas ei ole me saanud vastust 12.04.2024
saadetud kohtumise ettepanekule (manuses).

Lühidalt on probleem, mille osas teavet ja läbipaistva arutelu algatamist
soovime, selles, et kuuldavasti on Terviseamet algatamas muudatusi
õigusaktides, mis reguleeriksid väga rangelt ja piiratult mittekirurgilise
esteetilise meditsiini protseduuride teostamist tervishoiuteenuse
osutajate poolt. Täpsemalt soovitakse meile teadaolevalt piirata viidatud
tegevusi üksnes plastika- ja rekonstruktiivkirurgia eriarstiabiga.

Eestis on tervishoiuteenuse osutamise korraldus suuresti jagunenud
perearstiabi (üldarstiabi) ja erineva eriarstiabi (eriarstiabi) vahel.
Eriarstiabi sisu on Terviseamet seejuures siiani sisustanud suuresti Tartu
Ülikooli arstiõppe residentuuri programmidele viidates. Tallinna
Halduskohus osundas 18.12.2020 kohtuotsuses haldusasjas 3-19-2303, et
kohtu hinnangul on võimalik mittekirurgilisi meditsiinilisi protseduure
paigutada nii plastika- ja rekonstruktiivkirurgia kui ka
dermatoveneroloogia eriala alla ehk tegemist ei ole kitsalt ühe eriala
alla mahtuva tervishoiuteenusega. Ringkonnakohus nõustus halduskohtu
sellise hinnanguga oma 30.06.2021 otsuses (p-d 16.1 ja 16.2). Halduskohus
tõdes oma otsuses ka seda, et „nii kõnesoleva valdkonna arengu kui ka
suurema selguse huvides vajaks esteetilise meditsiini valdkonda puudutav
regulatsioon täpsustamist“. (Halduskohtu otsuse p 13.3)

Eestis on täna Terviseameti andmebaasi andmetel vaid 30 plastika- ja
rekonstruktiivkirurgia arsti. Samal ajal on Terviseameti andmebaasi
kohaselt hetkel 47 tervishoiuteenuse osutajat, kellel on kehtiv
ambulatoorse eriarstiabi (mittekirurgilise esteetilise meditsiini)
tegevusluba, ja tervishoiuteenuse osutajaid, kellel on mõne teise
eriarstiabi tegevusluba ning kes pakuvad erinevaid mittekirurgilise
esteetilise meditsiini protseduuride teostamist, on veelgi rohkem. Seega
juhul, kui kuuldused paika peavad, monopoliseeritaks erinevate
mittekirurgiliste esteetilise meditsiini protseduuride turg vaid väga
kitsale ringile tervishoiutöötajatest, täpsemalt 30-le plastika- ja
rekonstruktiivkirurgia arstile. Arvestades teenuste kasvavat nõudlust, ei
ole realistlik Terviseameti ootus, et vaid plastika- ja
rekonstruktiivkirurgia arstid teostaksid isiklikult või vaataksid üle kõik
selles valdkonnas teostatavad protseduurid. Pigem oleks tegemist „paberit
kannatab kõik“ lahendusega ühe kitsa ringkonna otseseks majanduslikuks
hüvanguks. Seda olukorras, kus patsientide jaoks on niigi tegemist
võrdlemisi kalli ning riiklikult mitterahastatava teenusega.
Ettevõtlusvabaduse ja konkurentsi piiramine saab olla sellises olukorras
põhjendatud vaid väga kaalukatel põhjendustel.

Muudatused oleks seda kummalisemad, et mittekirurgilise esteetilise
meditsiini protseduure spetsiifiliselt Tartu Ülikooli residentuuris ei
õpitagi ning tegelikkuses eeldab protseduuride teostamine alati hoopis
ülikooliväliste eraldiseisvate kursuste ja koolituste läbimist. Reeglina
läbivad vastavaid kursusi õed ja ka arstid, kes ei ole omandanud
spetsiifilist eriala, kuid on läbinud arstiteaduskonna üldõppe (nö
üldarstid). See kinnitab, et nende protseduuride teostamine ei ole seotud
kitsalt vaid väheste eriarstiabi liikidega. Ka neuroloogid teostavad
näiteks ravi raames täitesüste, olgugi, et nad ei tegutse plastika- ja
rekonstruktiivkirurgia tegevusloa või plastika- ja rekonstruktiivkirurgia
arstide järelevalve all. Seega tegelikult on küsimus protseduurides, mille
ohutus ja kvaliteet peaks nii praktikas kui teoorias olema tagatud läbi
meditsiini baasõppe ning täiendkoolituste, mitte väga kalli ja
kõrgetasemelise residentuuri. Seda oleks võimalik tagada läbi
kutsestandardi kehtestamise, mida mainisime ka oma 12.04.2024 kirjas.

Meie hinnangul ei saa sündida sedavõrd suured ettevõtlusvabadust piiravad
muudatused kabinetivaikuses ja puudutatud isikuid ära kuulamata.
Puudutatud isikuteks kahtlemata kõik mittekirurgilise esteetilise
meditsiini alal tegutsevad tervishoiuteenuse osutajad on. Ärakuulamisõigus
on üks olulisemaid üldpõhimõtteid haldusõiguses ning sellele
üldpõhimõttele tuginedes, palume käesolevaga kohtumist Teiega, et aru
saada, kas Terviseametil on seoses mittekirurgilise esteetilise meditsiini
protseduuridega plaanis täiendada/muuta õigusakte ning milline on nende
plaanide sisu ja ajakava. Me ei ole omalt poolt vastu, et kohtumine
korraldataks suuremas ringis, kaasates teisigi puudutatud isikuid.

Ühtlasi, valmistamaks ette kohtumiseks, esitame käesolevaga avaliku teabe
seaduse alusel teabenõude ja palume väljastada seaduses sätestatud tähtaja
(5 tööpäeva jooksul) kogu informatsioon, suhtlus (sh e-kirjad), teave, mis
on Terviseameti valduses seoses plaanitava halduspraktika ja/või
õigusaktide võimalike muudatustega. Seal hulgas, kuid mitte ainult, palume
väljastada teemakohase suhtluse teiste võimalike teemast puudutatud
erialaseltsidega.

Lugupidamisega,

Allar Jõks