Eelnõu kinnitamiseks RaMi      

Maksu- ja Tolliameti palgajuhend

1. Palgajuhendi reguleerimisala 
Palgajuhend reguleerib Maksu- ja Tolliameti (edaspidi ameti) ametnike palga ja töötajate töötasu (edaspidi teenistujate palga) ja praktikantide palga määramise ning maksmise tingimusi ja korda. 

2. Mõisted 
2.1. Avalik teenistus – avaliku teenistuse seaduse § 5 alusel ameti avalik-õiguslik teenistus- ja usaldussuhe ametniku või praktikandiga või eraõiguslik töösuhe töötajaga või praktikandiga. 
2.1.1. Ametnik – isik, kes on ametiga avalik-õiguslikus teenistus- ja usaldussuhtes ning teostab avalikku võimu. Ametnik on teenistuses avaliku teenistuse seaduse alusel ning ametniku teenistuskohta nimetatakse ametikohaks; 
2.1.2. Töötaja – ametiga eraõiguslikus töösuhtes olev isik, kes ei teosta avalikku võimu, vaid teeb avaliku võimu teostamist toetavat tööd. Töötaja töötab töölepingu alusel ning töötaja teenistuskohta nimetatakse töökohaks; 
2.1.3. Teenistuja – käesoleva korra kohaselt nii ametnik kui ka töötaja.
2.1.4. Praktikant – praktikandi teenistuskohal tolliosakonnas asukohaga Narvas õpiväljundite saavutamiseks õppepraktikat läbiv Sisekaitseakadeemia üliõpilane.
2.2. Teenistuskoht – ametiasutuse teenistuskohtade koosseisus ettenähtud ameti- või töökoht
2.3. Teenistusgrupp (tööpere) - sarnase funktsiooni ja töö sisuga teenistuskohtade kogum, mis on jaotatud tasemeteks vastavalt tehtava töö keerukusele. 
2.4. Juhtkond – peadirektor, peadirektori asetäitja ja osakonnajuhatajad.
2.5. Võtmetöötaja - teenistuja, kellel on määrav roll ameti strateegia loomisel või strateegiliste tulemuste saavutamisel.
2.6. Palgafondi kulujuht - osakonnajuhataja või tema poolt volitatud teenistuja, kes osaleb konkreetse kuluüksuse eelarve koostamisel ja vastutab kuluüksuse kulutuste eest.
2.7. Palk – teenistujale makstav põhipalk, muutuvpalk, asendustasu ning eritingimustes töötamise eest makstavad lisatasud (lisatasu öötöö, riiklikel pühadel töötamise ja ületunnitöö eest).  
2.8. Põhipalk – fikseeritud palga osa, mis on määratud teenistuskoha ülesannete ning teenistuja teenistusalaste teadmiste, oskuste ja kogemuste põhjal.
2.9. Muutuvpalk – teenistuja palga ebaregulaarne osa, mida võib maksta tulemuspalgana, lisatasuna täiendavate teenistusülesannete täitmise eest või preemiana erakordsete teenistusalaste saavutuste eest.
2.9¹. Miinimumpalk – Eesti Vabariigis kehtiv töötasu alammäär. 
2.10. Asendustasu – puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest makstav lisatasu, mida makstakse ajutiselt äraoleva teenistuja asendamise või ajutiselt vaba teenistuskoha ülesannete täitmise eest juhul, kui asendamine ei ole ettenähtud teenistuja ametijuhendis. 
2.11. Lisatasu ületunnitöö eest – ületundide tegemise eest teenistujale ja praktikandile makstav 1,5 kordse põhipalga suurune lisatasu. 
2.12. Lisatasu ööajal tehtava töö eest – 1,25 kordse põhipalga suurune lisatasu, mida makstakse juhul, kui teenistuja ja praktikandi tööaeg langeb ööajale (kella 22.00-06.00) ning kui nimetatud kohustus ei sisaldu tema ametijuhendis ja seda ei ole arvestatud tema palga määramisel.
2.13. Lisatasu riigipühal töötamise eest – 2 kordse põhipalga suurune lisatasu, mida makstakse teenistujale ja praktikandile juhul, kui tööaeg langeb riigipühale.
2.14. Summeeritud tööaja arvestus – rakendatakse juhul, kui töökorralduse tõttu ei ole võimalik kinni pidada töönädala üldisest normist ja tööaeg jaguneb arvestusperioodi jooksul ebavõrdselt. 

3. Üldpõhimõtted 
3.1. Palgajuhendi koostamisel on lähtutud avaliku teenistuse seadusest ja töölepingu seadusest. Teenistujate ja praktikantide palkade määramisel ja maksmisel lähtutakse käesolevast palgajuhendist ning Maksu- ja tolliametnike ametiühinguga sõlmitud kollektiivlepingust. 
3.2.  Amet maksab ametnikule ning töötajale palka sarnastel alustel ning punktis 2.1.4. nimetatud praktikandile Eesti Vabariigis kehtivat miinimumpalka. 
3.3. Palga arvestusperiood on kalendrikuu. Palka arvestatakse ajavahemiku eest, mil teenistuja ja praktikant täitis tööülesandeid. Kui teenistujale ja praktikandile on kehtestatud tööajanormist lühem tööaeg, arvestatakse palka proportsionaalselt tööl oldud aja eest.
3.4. Palka arvestab Riigi Tugiteenuste Keskus. Palka makstakse üks kord kuus hiljemalt arvestuskuule järgneva kalendrikuu 9. päeval teenistuja ja praktikandi poolt määratud pangakontole, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Palgapäeva langemisel puhkepäevale või riigipühale, makstakse palk välja sellele eelneval tööpäeval. Pangakonto muutmisest tuleb teavitada kirjalikult Riigi Tugiteenuste Keskuse e-posti aadressil (rm.personal@rtk.ee).
3.5. Amet võib teenistuja palgast kinni pidada ameti arvel tehtavate kulude kehtestatud limiiti ületava summa ja teenistujale makstud ettemakse, mille teenistuja peab ametile tagastama. Töötaja puhul on ameti arvel tehtavate kulude kehtestatud limiiti ületava summa kinnipidamiseks vajalik töötaja eelnev kirjalik nõusolek. 
3.6. Palgajuhendi ülevaatamine toimub ameti juhtkonna poolt üldjuhul kord aastas. 
3.7. Ametniku põhipalga määrab käskkirjaga peadirektor. Töötaja põhipalk lepitakse töötaja ja peadirektori vahel kokku töölepingus või selle lisas. Praktikandi miinimumpalk sätestatakse  peadirektori käskkirjas või töölepingus. 
3.8. Põhipalga määramise ja muutmise ning muutuvpalga ja asendustasu määramise motiveeritud ettepaneku esitab peadirektorile palgafondi kulujuht üksusele eraldatud eelarvevahendite piires, arvestades teenistuja vahetu juhi ettepanekuid.
3.9. Ametnikule määratud palga muutmise käskkirja (üksikakti) ja töötaja põhipalga muutmisest tulenevalt sõlmitud töölepingu lisa saadab asjassepuutuvale teenistujale personaliosakonna töötaja. Kahe või enama ametniku palga muutmise ja teenistujatele muutuvpalga määramise käskkirja (üldakti) saadab personaliosakond palgafondi kulujuhile, kes teavitab enda üksuse asjassepuutuvaid teenistujaid nende palgaga seotud muudatustest kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Palgafondi kulujuht teavitab enda üksuse teenistujaid kõikidest palgaga seotud muudatuste põhjustest. 
3.10. Teenistuja ja praktikandi soovil väljastatakse neile teatis arvestatud palga, puhkusetasu ja neist tehtud kinnipidamiste, samuti tema eest arvestatud sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmaksu kohta. 

4. Palga komponendid 
4.1. Palk võib lisaks põhipalgale sisaldada: 
4.1.1. eritingimustes töötamise eest saadavaid lisatasusid: 
4.1.1.1. lisatasu öötöö eest;
4.1.1.2. lisatasu riigipühadel töötamise eest;
4.1.1.3. lisatasu ületunnitöö eest; 
4.1.2. muutuvpalka:
4.1.2.1. preemiat; 
4.1.2.2. tulemuspalka; 
4.1.2.3. lisatasu täiendavate teenistusülesannete eest; 
4.1.3. asendustasu. 

5. Põhipalga palgaklassid ja palgavahemikud 
5.1. Ameti teenistuskohad on jaotatud palgaklassidesse vastavalt lisale 1. Igale palgaklassile vastab põhipalga vahemik, mis määrab vastavasse palgaklassi kuuluvate teenistuskohtade kuu põhipalga miinimum- ja maksimummäära. 
5.2. Palgaklasside moodustamisel on arvestatud töö sisu, töö keerukust, juhtimisfunktsiooni, teenistujate praegust palgataset ja palgaturgu; 
5.3. Töö sisu hindamise tulemused kujunevad lähtuvalt teenistuskohale esitatavatest nõuetest, töö reguleeritusest, mõtlemisülesande keerukusest, juhtimise ja koostöö ulatusest, vastutusest tööprotsesside eest ja otsuste mõju ulatusest. 
5.4. Teenistujate põhipalkade diferentseerimisel lähtutakse teenistuja teadmiste, oskuste, kogemuste (kompetentside) tasemest, vastavalt punktis 6 kehtestatud korrale. 
5.5. Palgaklassides vastavale teenistuskohale ettenähtud palgavahemiku maksimummäärast kõrgemat või miinimummäärast madalamat põhipalka on lubatud maksta  erandjuhtudel, mille põhjendatust hindab ameti juhtkond. 
5.6. Palgaklassidele vastavad põhipalga vahemikud vaadatakse üle ning vajadusel korrigeeritakse üks kord aastas koos palgajuhendi ülevaatamisega. 
5.7.	Palgaklasside muutus ei tähenda automaatselt põhipalkade muutmist.
5.8. Praktikandile makstav miinimumpalk on palgaklasside väline.

6. Põhipalga määramise tingimused ja kord 
6.1.	Ameti eesmärk on tasustada teenistujaid õiglaselt organisatsioonis ja konkurentsivõimeliselt palgaturul, sealjuures võttes arvesse valdkonna ning teenistuskoha strateegilist mõju ameti eesmärkide täitmisele. 
6.2.	Ameti võtmetöötajate hoidmiseks on nende põhipalga eesmärktase võrreldava tööpere ja -taseme põhipalga mediaanist vähemalt 10% kõrgem põhipalk.    
6.3.  Põhipalga ettepaneku tegemisel lähtub palgafondi kulujuht lisas 1 toodud palgaklasside jaotusest ja tööturu palgauuringutest, võttes arvesse: 
6.3.1. sisemist õiglust ja konkurentsivõimelisust palgaturul; 
6.3.2. teenistuja teenistuskohale vastavat palgaklassi taset; 
6.3.3. teenistusülesannete ja tööde keerukust, töökoormust, teenistuja kompetentse, kogemusi, haridust, kvalifikatsiooni ning vajadusel spetsiifiliste oskuste defitsiiti tööjõuturul. 
6.4 Üldjuhul tehakse individuaalseid põhipalga muudatusi üks kord aastas peale  arenguvestluste toimumist ja arvestades palgaanalüüsi tulemusi (sisemine palgaõiglus ja tööturu   palgauuring).
6.5. Põhipalka ei tõsteta distsiplinaarkaristuse kehtivuse ajal.

7. Muutuvpalga maksmise tingimused ja kord 
7.1. Muutuvpalga maksmise piirangud: 
7.1.1. muutuvpalka makstakse eelarvevahendite olemasolul;
7.1.2. kalendriaastas teenistujale väljamakstav muutuvpalga kogusumma ei tohi olla suurem kui 20% teenistuja sama kalendriaasta määratud põhipalgast.
7.2. Preemia maksmise tingimused ja kord 
7.2.1. Preemiat makstakse erakordsete teenistusalaste saavutuste eest.
7.2.2. Preemiat ei maksta distsiplinaarkaristuse kehtivuse ajal. 
7.3. Tulemuspalga maksmise tingimused ja kord 
7.3.1. Tulemuspalka võib maksta võtmetöötajale, arvestades strateegiliste eesmärkide saavutamist ja kompetentside üldhinnangut.
7.3.2. Tulemuspalka ei maksta võtmetöötajale katseajal, distsiplinaarkaristuse
kehtivuse ajal või kui tema teenistussuhe on lõppenud. 
7.4. Täiendavate teenistusülesannete eest lisatasu makstakse
peadirektori või vahetu juhi poolt teenistujale antud, kuid ametijuhendis fikseerimata täiendavate teenistusülesannete täitmise eest, sõltuvalt lisaülesannete mahust ja iseloomust.
7.5. Lisatasu täiendavate teenistusülesannete eest määratakse ühekordse või tähtaegse lisatasuna, kuid mitte kauemaks kui üheks aastaks. Kui täiendavate ülesannete kestus on pikem kui üks aasta, muudetakse teenistuja ametijuhendit ning vaadatakse üle tema põhipalk
7.6. Põhjendatud ettepaneku täiendavate teenistusülesannete eest lisatasu määramiseks teeb palgafondi kulujuht. Ettepanekus peavad olema fikseeritud teenistusülesanded ja ajavahemik, mille jooksul ülesannet täidetakse. 
7.7. Vajaduse korral, kui täiendavad ülesanded tuleb anda etteplaneerimatult ja kiireloomuliselt, vormistatakse vajalikud dokumendid tagantjärele. 

8. Asendustasu maksmise tingimused ja kord
8.1. Ajutiselt äraoleva teenistuja ülesannete täitmise eest makstakse teenistujale asendustasu proportsionaalselt asendamise mahuga juhul, kui asendamise kohustus ei tulene ametijuhendist või töölepingust või tingib võrreldes ametijuhendis ettenähtuga või töölepingus kokkulepituga töökoormuse olulise suurenemise. Oluliseks töökoormuse suurenemiseks võib lugeda ka ajutiselt äraoleva teenistuja pikaajalise (üldjuhul vähemalt 2 kuud kestva) asendamise.
8.2. Täitmata ametikoha ülesannete täitmise eest makstakse teenistujale asendustasu proportsionaalselt asendamise mahuga.
8.3. Ühe asendaja asendamise maht ei või üldjuhul ületada 30% asendatava tööst.
8.5. Motiveeritud ettepaneku (sh ülesannete kirjeldus, maht ja kestus ning põhjendus töökoormuse olulise suurenemise kohta) puuduva teenistuja ülesannete panemiseks teisele teenistujale teeb palgafondi kulujuht arvestades vahetu juhi ettepanekut. Ülesannete määramise ja lisatasu maksmise ulatuse otsustab peadirektor. 

9. Eritingimustes töötamise lisatasude määramise ja maksmise tingimused ja kord 
9.1. Töötamist üle kokkulepitud tööaja normi loetakse ületunnitööks ja see on lubatud teenistuja või praktikandi ning tööandja kokkuleppel. Tööaja summeeritud arvestuse korral on ületunnitööks arvestusperioodi töötundide üldarvu ületavad töötunnid ja ületunnitöö selgub arvestusperioodi lõpus.
9.2. Teenistujale ja praktikandile hüvitatakse ületunnid rahas või vaba aja andmisega. Ületunnitöö eest hüvitamine kas rahas või vaba aja andmisega määratakse kindlaks vahetu juhi ja teenistuja või praktikandi vahelise kokkuleppega. 
9.2.1. Üldjuhul hüvitatakse ametnikele ületunnitöö rahas, makstes iga ületunni eest 1,5 kordset põhipalka. Kokkuleppel võib ületunnitööd hüvitada vaba aja andmisega ületunnitöö ajaga võrdses ulatuses.     
9.2.2. Töötajale ja praktikandile hüvitatakse ületunnitöö eelkõige vaba aja andmisega ületunnitöö ajaga võrdses ulatuses, kuid kokkuleppel hüvitatakse  ületunnitöö rahas, makstes iga ületunni eest 1,5 kordset põhipalka. 
9.3. Töötamise eest ööajal (kella 22.00-06.00) makstakse teenistujale ja praktikandile töö eest 1,25 kordset põhipalka. 
9.4. Riigipühal tehtud töö eest makstakse teenistujale ja praktikandile 2 kordset põhipalka.
9.5. Teenistujale ja praktikandile ületunnitöö või ööajal töötamise eest lisatasu maksmise või riigipühal töötamise hüvitamise aluseks on vahetu juhi kinnitatud tööajaarvestuse tabel, ületunnitöö puhul lisatakse tööajaarvestuse tabeli juurde vahetu juhi ja teenistuja või praktikandi vaheline kokkulepe. 

10. Tasustamine välisvahenditest rahastatavate projektide korral 
10.1 Välisvahenditest rahastatava projekti taotlusest peab nähtuma, kas ja millises mahus on kavas projekti eelarvest maksta projekti täitmisega seotud teenistujale palka. Palga maksmise tingimused peavad olema kooskõlas projekti rahastamise reeglitega. 
10.2 Kui projekti täitmisega seotud teenistujale makstakse palka projekti välisvahenditest, siis võib vähendada proportsionaalselt ameti omavahenditest makstavat teenistuja palka või töötasu ja vähendades projektiga mitteseotud teenistusülesannete mahtu või muutes nende sisu. 

Lisa 1