Subject: Pöördumine asekantsler Sandra Särav-Tammuse väljaütlemiste kohta Hiiumaa suunal
From: "Liis Lukas" <[email-masked]>
To: "Erkki Keldo - MKM" <[email-masked]>, "Ahti Kuningas - MKM" <[email-masked]>, "info - MKM" <[email-masked]>
Date: Tue, 10 Jun 2025 10:40:04 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Austatud minister ja kantsler

Oleme siiralt imestunud Majandus-ja Kommunikatsiooniministeeriumi
asekantsleri Sandra Särav-Tammuse väljaütlemistest Hiiumaa
ettevõtluskeskkonna suunal 27. mai 2025 konverentsil “Piirkondlik
ettevõtlus – külvame koostööd, lõikame edulood” ning peame oluliseks tuua
esile järgmist.

Hiiumaa tähtsus Eesti regionaalpoliitikas ja majandusanalüüsis

Statistilised üldistused moonutavad tegelikkust

Statistikaameti poolt eelmise aasta lõpul ringlema lastud eksitavad
ümardatud numbrid, mis näitasid, et Hiiumaa osatähtsus Eesti SKPs on 0%,
on kahjuks jõudnud ka mitmete kõrgete riigiametnike mõtteviisi ja
retoorikasse kui tõsikindlad faktid. Kurb. See näitab võhiklikkust ja
teadmatust, mis olukord on Eesti suuruselt teisel saarel.

Kuidas keegi tegelikult ette kujutaks, et Hiiumaa osa Eesti SKP-s on NULL?
Null on null. Zero. Nihil. Kas päriselt? Kuidas ei toimu ühtki palga välja
maksmist, ühtki ostu, ühtki kütuse tankimist, ühtki side- ja
telekommunikatsiooni arvet, ühtki turisti ööbimist, ühtki
restoranikülastust? Isegi mitte jalgratta rehviparandust enne või pärast
värskelt avatud RMK rattaradadele suundumist?

Hiiumaa ettevõtete müügitulu on üle 200 miljoni euro ning ettevõtete
loodud lisandväärtus üle 67 miljoni euro, mõlemad näitajad on viimase 10
aasta jooksul teinud suure tõusu. Pindala ja rahvaarvu mõttes on 0,4 või
0.6 tegelikult päris suur saavutus per capita.

Hiiumaa kui 10 000 elanikuga eraldatud saar ei saa ega peagi konkureerima
rahvaarvult ja SKP suuruselt Tallinnaga. Ega Tartuga. Väike SKP ei
tähenda, et piirkond on väheoluline – hoopis vastupidi: see näitab, kus
riigi regionaalpoliitiline roll peaks olema kõige tugevam.

Riik seab ise Hiiumaa majandusele piirangud

Kogu Hiiumaa ettevõtlus sõltub täielikult parvlaevaühendusest, mida
korraldab, subsideerib ja reguleerib riik. Kaubad, toorained, kütus ja
toiduained tuleb tuua meritsi, mis tõstab kõigi toodete omahinda.
Parvlaevade liinisagedus ja piletihind ei sõltu kohalike elanike ega
ettevõtjate valikutest. Kahjuks.

Sisendite kallidus ja logistilised takistused loovad süsteemse
ebavõrdsuse, mille pärast ei saa Hiiumaa ettevõtlust süüdistada.

Saarte puhul ei saa kasutada samu arvestuspõhimõtteid nagu
maismaapiirkondade puhul – tegemist on geograafiliselt, majanduslikult ja
julgeolekuliselt erilise alaga. Kõpu poolsaarele rajatav uus kaitseradar
rõhutab saare julgeolekulist tähtsust.

Hiiumaa ümbruses asub märkimisväärne osa Eesti merealast, mille haldamine,
kaitse ja monitooring on strateegiline ülesanne. Hiiumaa on osa UNESCO
biosfääri programmialast, mis teeb saarest olulise pärandkoosluste ja
-kultuuri hoiuala ka globaalses mõistes.

Erikohtlemine ei ole eelis – see on õiglane poliitika

Hiiumaa vajab sihipärast ja pikaajalist investeerimist, et:

·        tagada sisemajanduslik tasakaal,

·        hoida elanikkonda saarel,

·        vältida ääremaastumist, mis on vastuolus Eesti strateegiliste
regionaal- ja julgeolekueesmärkidega.

Hiiumaa ei tohiks jääda "SKP nulli" sildi varju – väikese panuse põhjus ei
ole tahtmatus, vaid objektiivsed piirangud, mille leevendamine on riiklik
vastutus.

Hiidlased pingutavad ja panustavad

Eelpool nimetatud konverentsil kõlas ka asekantsleri suu läbi süüdistus,
et hiidlased ei soovi oma saart arendada ega soovi hotelli. Tegelikkus on
aga hoopis vastupidine. Hiiumaa ettevõtjate, arenduskeskuse,
turismiklastri ja kohaliku omavalitsuse pingutused ettevõtluskeskkonna
arendamisel ja turismisihtkoha tuntuse tõstmisel on viimase 4 aastaga
toonud märkimisväärseid tulemusi. Hiiumaa on pildis nii rahvusvaheliselt
kui siseturismi sihtkohana ning külastajate huvi kasvab. Exceli
pealiskaudsel käsitsemisel võib tunduda, et absoluutarvudes ei ole näiteks
välisturistide arvu kasv suur, kuid protsentides on see muljet avaldav
13%.

Hiiumaa valla arengukavas ja turismistrateegias on seatud eesmärgiks 200
hotellikoha loomine ning pingutusi sellel suunal tehakse nii
eraettevõtluses kui ka PPP projektides. Oleme väga tänulikud kui valitsus,
ministeerium või mõni muu riiklik organisatsioon vastava investori
leidmisele kaasa aitab.

Soovime, et lõpetatakse Hiiumaa käsitlemine väikese osakaalu põhjal
statistiliselt ebaolulisena ning võtta kasutusele eraldiseisev
arvestusmudel saarte hindamiseks.

Kutsume austatud asekantslerit Sandra Särav-Tammust saarele visiidile.
Eriti tore oleks, kui visiit õnnestuks ajastada samadele päevadele mõne
meie suursündmusega, nagu Hiiumaa restoranide nädal, Sõru Jazz, Hiiumaa
kodukohvikute päevad, Hiiu Folk või Pühalepa muusikafestival, neid on
tegelikult väga palju.

Lugupidamisega,

Liis Lukas, SA Hiiumaa Arenduskeskuse juhataja

Kristel Peikel, Hiiumaa turismiklastri juht

Kulvo Pendra, Hiiumaa Ettevõtjate Liidu juhatuse esimees

Hergo Tasuja, Hiiumaa vallavanem