Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
info@mkm.ee	
	Meie kuupäev digiallkirjas nr 21.1-7/15

Eelnõu edastamine seisukoha küsimuseks 

Pöördume Teie poole selgituste saamiseks, mis on seotud Valga valla tuulepargi eriplaneeringu koostamisega ning sellega seotud teemade tõstatumisega menetluse käigus. Valga Vallavolikogu algatas Valga valla territooriumile tuulepargi kavandamiseks eriplaneeringu koostamise 25.10.2023 otsusega nr 81. Menetlus on läbi viidud planeerimisseaduse 7. peatüki sätetest lähtuvalt. Tänaseks on Valga Vallavalitsus planeeringu koostamise korraldajana lõpetamas eriplaneeringu menetlemisel planeerimisseaduse § 105 kohast kooskõlastamist asjaomaste valitsusasutustega ja arvamuste küsimist kaasatud isikutelt. Valga Vallavalitsus koostöös Valga Vallavolikoguga on kujundanud seisukohad laekunud arvamustele. Koostöö valitsusasutustega on olnud sisukas. Koostööd jätkatakse Keskkonnaametiga, et planeering saaks lahenduse, mis on loodusväärtustega igati arvestav. Teised asjaomased koostöötegijad on aktsepteerinud planeeringulahendust. Valga Vallavalitsus koostöös planeerija ja keskkonnamõju hindajaga on tegemas planeeringulahenduses vajalikke muudatusi (planeerimisseaduse § 105 lõige 3), mis tulenesid koostööst ja kaasamisest ning on valmistamas ette planeeringut avalikuks väljapanekuks (planeerimisseaduse § 106). 

20.05.2025 esitati Valga Vallavolikogule otsuse eelnõu „Kohaliku omavalitsuse eriplaneeringu koostamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise lõpetamine“ 

Selleks, et Valga Vallavolikogul oleks võimalik võtta esitatud eelnõu suhtes õiguspärane ja põhjendatud otsus, soovime saada Teie selgitusi järgmistele teemadele ja küsimustele, mis on tõstatunud ka Valga valla eriplaneeringut menetledes volikogu istungitel, avalikel aruteludel või kohtumistel kaasatud isikutega või esitatud selgitustaotlustest. 

Planeerimisseaduse § 97 toob välja punktid, mil eelkõige on planeeringu koostamise lõpetamine võimalik. Valga Vallavalitsuse kui eriplaneeringu koostamise korraldaja eestvedamisel on valminud planeeringu lahendus, mis näitab, et eriplaneering on elluviidav arvestades juurde keskkonnamõju strateegilisest hindamisest tulenevaid tingimusi. Tänase planeeringu lahenduse juures on võimalik rajada tuulepark 23 tuulikuga kolmel tuulealal. Planeeringu koostamise käigus ei ole muutunud planeeringu koostamise eesmärk ja jätkuvalt on huvitatud isik planeeringu koostamisest huvitatud ning valmis rahastama planeeringu koostamisega kaasnevaid kulusid. Kas planeerimisseaduse tähenduses on antud menetlusetapis põhjendatud planeeringu koostamise lõpetamine või lõpetamise kaalumine?
Riigikogus ajakohastatud „Kliimapoliitika põhialused aastani 2050“ näeb ette, et Eesti pikaajaline siht on tasakaalustada kasvuhoonegaaside heide ja sidumine hiljemalt 2050. aastaks ehk vähendada selleks ajaks kasvuhoonegaaside netoheide nullini. Eesti pikaajaline eesmärk on kliimapoliitika põhialuste kohaselt minna üle vähese süsinikuheitega majandusele, mis tähendab järk-järgult eesmärgipärast majandus- ja energiasüsteemi ümberkujundamist ressursitõhusamaks, tootlikumaks ja keskkonnahoidlikumaks. Eesti energiamajanduse arengukava energiamajanduse korralduse seadus2030+ kirjeldab Eesti energiapoliitika eesmärke aastani 2030, energiamajanduse visiooni aastani 2050, üld- ja ala-eesmärke ning meetmeid nende saavutamiseks. Arengukava üheks eesmärgiks on soodustada taastuvatest energiaallikatest toodetava energia tootmise ja tarbimise osakaalu Eestis. 2030. aastaks on 2030 taastuvenergia osakaal Eesti energia lõpptarbimises 50%.

Planeeringut menetledes on tõstatunud teema, kas ja kui palju tuuleparke (tuulikuid) on vaja kavandada, et eesmärk saaks täidetud ning ei tekiks üleplaneerimist. Kas valitsusasutustel on ülevaade erinevate planeeringutega kavandatavast mahtudest? Kas saavutatav maht on eesmärgipärane? Kas riigil on olemas strateegiline plaan või suur pilt maismaa tuuleparkide paigutumisest või hajutamisest? Kuidas kohalik omavalitsus peaks tõlgendama üleriigilise planeeringu Eesti 2030 sõnastust täna eriplaneeringut menetledes, et maismaal tuleb tuulikuparkide rajamiseks kasutada eelkõige endisi kaevandusalasid, muid aktiivsest inimkasutusest väljapoole jäävaid alasid ja kohti, mis võimaldavad tuuleenergia kasutamist integreeritud lahendustes. Maismaal tuleb valdavalt eelistada väiksemate ja keskmise suurusega tuulikuparkide (kuni 20 tuulikut) rajamist, mis võimaldab energiatootmist ja toodangu ajalist kõikumist paremini hajutada. Valga maakonnaplaneering, mis märgib, et üleriigilise planeeringu järgi ei ole Valga maakond riiklikult oluliseks tuuleenergeetika arendamise piirkonnaks. Lähtuvalt tuuleressursist võib väiketuulikuid arendada kohalikuks väiksemahuliseks tarbimiseks.

Euroopa Liidu taastuvenergeetika direktiivid sätestavad, et taastuvenergia arendamisel tuleb arvestada keskkonnakaitse põhimõtetega, sealhulgas elurikkuse säilitamisega. Metsamaadele ja looduslikke elupaiku mõjutavatele aladele tööstuslike rajatiste, sealhulgas tuulikute, rajamine ei ole lubatud, kui see rikub keskkonna- ja Euroopa õigust. Milline on Teie seisukoht märgitud soovituse järgimiseks? Valga valla territooriumile tuulepargi kavandamiseks võimalike alade otsimiseks läbi viidud esmane ruumianalüüs näitas, et tuuliku püstitamist välistavaid tegureid arvestades joonistusid välja alad metsalistesse piirkondadesse. Ka eriplaneeringut koostades on jõutud tänaseks lahenduseni, mis võimaldab tuulikute ehitamist maatulundusmaale (kõlvik valdavalt metsamaa). Kas Euroopa Liidu direktiivi valguses on Valga valda tuulepargi kavandamine põhjendatud, kuigi tänane planeeringu lahenduse keskkonnamõju strateegiline hindamine näitab, et teatud tingimusi ja meetmeid arvestades on planeeringu lahendus elluviidav.

Teie antud selgitused on meie jaoks olulise tähtsusega ning taustainfoks Valga valla tuulepargi  eriplaneeringu koostamise jätkamisel. 

Lugupidamisega

/allkirjastatud digitaalselt/ 

Lauri Drubinš 
esimees

Sama Maa- ja Ruumiamet (maaruum@maaruum.ee)