Subject: Selgitustaotlus Justiitsministeeriumile
From: "Kaire Reier" <[email-masked]>
To: "Justiitsministeerium"
Date: Mon, 13 Jan 2025 17:27:47 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Austatud Justiitsministeerium,

Palun teiepoolset selgitust seoses kohtutäituri seaduse (KTS) § 41¹ ja § 41² 
tõlgendamise ja kohaldamisega.

Kohtutäituri tasu võib koosneda menetluse alustamise tasust, menetluse 
põhitasust ja täitetoimingu lisatasust (KTS § 29 lg 1).   KTS § 32 lg 2 
esimesele lause kohaselt muutub rahalise nõude täitmisel põhitasu 
sissenõutavaks täitmisteate kättetoimetamisega võlgnikule. KTS § 32 lg 5 
sätestab, et kui täitmisel olev rahaline nõue nõutakse sisse osaliselt, on 
kohtutäituril õigus saada põhitasu üksnes summas, mis on võrdeline 
sissenõutud summaga. Ning KTS § 41²   kohaselt on täitemenetluse lõpetamisel 
nõude täitmise aegumise tõttu  kohtutäituril õigus nõuda võlgnikult 
menetluse põhitasu kuni pooles ulatuses arvestatuna sissenõudmata jäänud 
summalt. Täitemenetluse alustamise tasu kohtutäitur nõuda ei või. KTS § 41¹ 
kohaselt kui võlgnik esitab kohtutäiturile täitemenetluse seadustiku § 481 
lõike 1 punktis 1 nimetatud avalduse, on kohtutäituril õigus saada avalduse 
läbivaatamise eest tasu 15 eurot.

Riigikohus on 14.06.2017 määruse tsiviilasjas nr 3-2-1-20-17 p-s 13.2 
selgitanud, et kohtutäituri põhitasu otsuse teeb kohtutäitur täitemenetluse 
alustamise järel, kuid põhitasu
lõplik suurus sõltub sellest, millises ulatuses õnnestub täitmisele esitatud 
rahaline nõue täita (vt KTS § 32 lg 5), millal see õnnestub täita ja kas 
täitmine toimub otseselt kohtutäituri tegevuse tulemusel (nt vara müümisel 
enampakkumisel) või n-ö väljaspool täitemenetlust (nt võlgnik maksab pärast 
täitemenetluse alustamist võla otse sissenõudjale, vt KTS § 41 lg 2). 
Riigikohus on ka leidnud, et täitetasud tuleb nõuda sisse samas menetluses 
ja lõpliku põhitasu suuruseks peab täitur tegema uue otsuse. Neid 
põhimõtteid pole tänaseni seaduses ega praktikas muudetud.

Palun teiepoolset selgitust seoses kohtutäituri seaduse (KTS) § 41¹ ja § 41² 
tõlgendamise ja kohaldamisega.

1.Kohtutäituri 
nõuete uuendamine aegumise tõttu:

*	Tihtilugu juhtub, et täituri põhitasu lõplik suurus määratakse alles siis, 
kui täituri põhinõue on juba aegunud (st. 10 aastat täitmisteate 
kättetoimetamisest on möödunud).  Kas KTS § 41¹ ja § 41² võimaldavad 
sellistel juhtudel kohtutäituri nõuete nn "uuendamist" ja uut 10 aastast 
aegumistähtaega? Kas tegemist on nõude suuruse vähendamisega (sarnaselt KTS 
§ 32 lg5) või uue alusega põhinõude saamiseks ja algne põhitasu aegumine 
katkeb?

*	Kui täitekulude nõude menetluse jätkamisel esitab võlgnik täiendava 
aegumise avalduse, kas võlgnikul tuleb kohtutäiturile uuesti tasuda KTS § 
41¹ lõikes 1 sätestatud 15eurone aegumise menetlustasu?
*	Kuidas tuleb tõlgendada olukorda, kus võlgnik peab esmakordselt tasuma 
aegumise avalduse menetlustasu, kuid selle tulemusel uuendatakse aegunud 
täituri põhitasud pooles ulatuses ning täitekulude menetlus jätkub pikemalt 
ja nõuab täiendavaid avaldusi ja võimalikke makseid aegumise korral?

Selgitustest oleks abi KTS § 41¹ ja § 41² sätete kohaldamise ning nende 
kooskõla selgitamisel rahaliste nõuete aegumise ja täitekulude tasude 
menetluse osas.

Lugupidamisega,
Kaire Reier
Võlanõustaja
E-post: [email-masked]
Telefon: +372 511 4655