Subject: FW: e-tempel
From: "Justiits- ja Digiministeerium" <[email-masked]>
To: "Justiitsministeerium"
Date: Fri, 21 Feb 2025 10:42:59 +0200

From: Kaisa Jaaksaar &lt;[email-masked]&gt; 
Sent: Tuesday, February 18, 2025 11:52 AM
To: Raavo Palu - JUSTDIGI &lt;[email-masked]&gt;
Subject: e-tempel
 
	Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.	Tere!
 
Pöördun teie poole MKMst Tiit Rebase soovitusel e-templi kasutusvõimaluse
teemal. 
 
Töötan Tallinna Ülikoolis ja ülikoolil on tekkinud vajadus üliõpilastega
sõlmitavate lepingute allkirjastamine viia digikeskkonda ja uuele
tasemele. Mõte oli, et senise mõlemapoolse digiallkirjastamise asemel
võiks ülikool lepingul e-templit kasutada. E-templi kasutamise valdkond
aga on Eestis suht vähe veel juriidiliselt kajastamist leidnud. Olen seda
uurinud ja jõudnud järelduseni, et tegelikult e-tempel ei asenda
digiallkirja ehk teisisõnu ei saaks me elektroonilisel lepingul
digiallkirja asemel kasutada e-templit. MKMi koostatud digitaalallkirja
seaduse muutmise seaduse (mis jõustus 12.01.2009) seletuskirjast leidsin
sellised laused:
Digitaalse templi kasutuselevõtt loob praktilisi rakendusvõimalusi
paljude ettevõtete ja klientide ning ettevõtete vaheliste ärisuhetega
seonduvates küsimustes, näiteks veebikeskkondade kasutustingimuste
muutmisest teavitamine, elektroonsete lepingute sõlmimine. /.../
Digitaalne tempel ei asenda digitaalset allkirja ning ei oma ka
samaväärseid õiguslikke tagajärgi, kui digitaalne allkiri. 
Eeltoodud lausetes on minu jaoks vastuolu. Saab sõlmida elektroonseid
lepinguid, ent samas ei asenda digitempel digiallkirja. Kui leping on
elektroonne, siis on ta võrdsustatud kirjaliku lepinguga ja peab olema
digiallkirjastatud. Jõudsin sellisele järeldusele ka enda ülalkirjeldatud
olukorra näitel, et kui digitempel ei asenda digiallkirja, siis ei saa
õppelepingut elektroonselt sõlmides e-templit ülikooli poolt kasutada.  
 
Kirjutama sundis mind aga asjaolu, et teatud ettevõtted Eestis kasutavad
klientidega lepingute sõlmimisel just vaid e-templit (document digital
stamping). Näiteks pangad, Eesti Gaas. Pankade puhul võib olla
krediidiasutustele kehtiv erisus. Sellega ei ole kursis. Tekkis hüpotees,
et võibolla ongi e-templi kasutamine mingitel tingimustel võimalik, mida
ma ei ole suutnud tuvastada. 
 
Palun seega abi küsimuses, millistel juhtudel e-templit õiguslikult on
võimalik kasutada. Kas avalik-õiguslikul juriidilisel isikul on
juriidiliselt korrektne lepingul kasutada e-templit tõendades, et dokument
pärineb selle saatnud ettevõttest ja seda pole pärast templi lisamist
muudetud ning kinnitades muuhulgas, et juriidline isik võtab samas ka
vastutuse lepingus sätestatud kohustuste ees? Ehk kas on võimalik, et
mingitel juhtudel saab e-tempel asendada siiski juriidlise isiku
tehingutes digiallkirja?
 
Olen tänulik, kui saaksite mind selles teemas edasi aidata, et siis
ülikoolile lihtsaim ja õiguslikult korrektne lahendus leida. 
 
Parimate soovidega | Best wishes
 
Kaisa Jaaksaar 
Õppevaldkonna jurist | Legal Counsel of Academic Affairs
Õigus- ja hanketalitus | Legal Services and Procurement Division 
Tallinna Ülikool | Tallinn University 
Narva mnt 25, 10120 Tallinn, Estonia
tel &#43; 372 640 9132
www.tlu.ee | www.tlu.ee/en