Subject: Huvide Deklaratsioonide Registri väljavõte
From: [email-masked] <[email-masked]>
To: "Justiitsministeerium"
Date: Thu, 6 Jun 2024 13:30:22 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere,

See hetkel ei ole Huvide Deklaratsioonide Registri väljavõtte küsimine,
aga sooviks teada, kas ja mis mahus oleks teabenõue/selgitusnõue vms
võimalik.

Sel nädalal on ajakirjanduses saanud tähelepanu huvide deklaratsioonid.
Kui ma sooviks näiteks teha üldistavat analüüsi ametnike finantskäitumise
vallas (eeskätt tulud-kohustused-väärtpaberid-varad), siis kas oleks
lootust, et nõue kõigi isikustamata andmete masinloetaval kujul korraga
saamiseks täidetaks? (Ehk siis huvide õigustus oleks vastavalt
juhendmaterjalile teabevabadus ning „andmete töötlemine ajaloolistel,
teaduslikel või statistilistel eesmärkidel“.) Mul jäi silma, et mõned
aastad tagasi AKI vaides 2.1-3/21/1983 oli põhiline argument, et andmeid
ei saa väljastada, sest seal sisalduvad isikuandmed. Seega kui isikuandmed
(jm piiratud andmed) välja jätta, siis võiks nõue olla täidetav?

Infosüsteemide registris
(https://www.riha.ee/Infos%C3%BCsteemid/Vaata/hdr) olevate dokumentide
järgi tundub, et 300 andmeväljast umbes 200 on sellised, mis ei sisalda
isikuandmeid ning saaks seega väljastada (lähtudes eeldusest, et
tehnilised abiveerud IsikID jms ei sisalda päriselt isikuandmeid).
Tõenäoliselt tuleks arvestada ka sellega, et mõnes asutuses peab
deklaratsiooni esitama ainult mõni üksik töötaja (reeglina peadirektor),
seega neil juhtudel oleks nt sobilik rakendada reeglit, et „kui asutuses
on deklaratsiooni esitanud alla X töötaja, siis kuvatakse asutuse nimeks
„Muu““, aga siis võiks olla olemas ametikoha nimetus. X-i väärtust ei oska
ma hetkel pakkuda, kuskil 5-8 äkki?

Lisaks teevad muret väljad 09.05, 10.04 ja 11.04, mis on deklarandi
kinnistud Eestis/välismaal, aga aadress on vabatekstina. Sellisel juhul ma
ei tea, milliste tehniliste reeglite alusel oleks korrektne neid andmeid
obfuskeerida. Iseenesest E-MTAs on vastav lahendus kasutusel, äkki annaks
sama obfuskeerimislahendust rakendada ka nõude täitmisel? Obfuskeerimine
tähendab inimkeeli praegusel juhul aadressi üldistamist linna/valla/küla
tasemeni.

Muide, kas niivõrd tehniline nõue tuleks üldse esitada
Justiitsministeeriumile, Maksuametile või otse Rmitile? Ma ei ole varem
selliseid nõudeid koostanud, seega ma ei tea mis vormis või kui segases
kantseliidis tuleks avalduse tekst kirjutada.

Ette tänades,

Kalle Reinmets