Subject: FW: Meedialiidu seisukohad 30.4.2024 koosolekul arutatud teemade kohta
From: "JM info Shared MB"
To: "JM info Shared MB"
Date: Thu, 2 May 2024 11:22:10 +0300

-----Original Message-----
From: Tarmo Vahter <[email-masked]>
Sent: Thursday, May 2, 2024 8:45 AM
To: Kristi Värk <[email-masked]>
Subject: Meedialiidu seisukohad 30.4.2024 koosolekul arutatud teemade kohta

*** Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada. ***

Lugupeetav Kristi Värk,

saadan 30. aprilli 2024 AvTS töörühma koosolekul käsitletud teemade kohta 
Meedialiidu seisukohad. Palun lisada käesolev kiri töörühma materjalide 
juurde ja käsitleda seda avaliku teabena.

1. Välissuhtluse piirangute küsimus - AvTS §35 lg 1 p 3 lubab piirata infot, 
mis kahjustaks riigi välissuhtlust.
Meedialiidu arvates on väga küsitav selle sätte alusel piirangute seadmine 
kohaliku omavalitsuse dokumentidele. Mõnedes omavalitsustes on kasutatud 
seda seadusesätet selleks, et varjata omavalitsuse juhtide ja ametnike 
välislähetustega seotud infot.

2. Distsiplinaarmenetluste avalikkuse küsimus Meedialiidu arvates peaks 
jõustunud distsiplinaarmenetluse materjalid olema avaliku teabe seaduse 
alusel kättesaadavad. AKI seisukoht, et sellised materjalid on avalikud 
ainult 1 aasta jooksul, ei lähe Meedialiidu arvates läbipaistva 
riigivalitsemisega kokku.
Distsiplinaarmenetlusi ei viida läbi kellegi eraelu suhtes, vaid 
ametiisikute tegevuse suhtes, mille puhul saab rääkida sõltuvalt asjaoludest 
ka pikemaaegse avaliku huvi olemasolust.

3. Eraelu riive küsimus seoses ametiasutustele pöördumisi ja taotlusi teinud 
inimeste nimedega - AvTS § 35 lg 1 p 12 ütleb selgelt, et juurdepääsu 
piiratakse teabele, “mis kahjustaks oluliselt eraelu puutumatust”.
Sõna “oluline” tähendab seda, et ametiasutused peavad kaaluma, kui palju 
konkreetse teabe avalikustamine inimese eraelu kahjustaks. Täna jäetakse see 
kaalumine väga sageli tegemata.
Meedialiidu arvates tähendab läbipaistev riigivalitsemine seda, et 
ametiasutustesse pöördunud isikute nimed on võimalik saada avaliku teabe 
seaduse alusel teada.
Erandi moodustavad pöördumised, mis puudutavad näiteks konkreetse isikuga 
seotud sotsiaaltoetusi, terviseandmeid, alaealisi jms, mille avaldamine 
kahjustaks tõepoolest oluliselt eraelu puutumatust.
Kui kodanik teeb ettepanekuid ametiasutustele üldise heakorra, transpordi, 
kultuuri, hariduse vms laia avalikkust puudutavates küsimustes, ei ole 
ettepaneku autori nime varjamiseks tõenäoliselt tihtilugu piisavalt põhjust.

4. Töörühma koosolekul esitati ühe riigiasutuse poolt seisukoht, et 
avalikult peetavates halduskohtumenetlustes ei tohiks esimese ja teise astme 
kohtute poolt tehtud lahendid olla avalikud enne, kui selles asjas jõustub 
lõplik kohtuotsus. Riigiasutuse esindaja väitel kahjustaks avalikes 
kohtuasjades tehtud kohtulahendite avalikustamine enne nende jõustumist 
riigi huve.
Meedialiidus tekitab selline seisukoht imestust. 1992. aasta rahvahääletusel 
heaks kiidetud põhiseaduse § 24 kohaselt on kohtuistungid avalikud ja 
kohtuotsused kuulutatakse avalikult.

Lugupidamisega

Tarmo Vahter

Meedialiidu esindaja AvTS töörühmas.

Sent from my iPad