Subject: Selgitustaotlus
From: "Tanel Terase" <[email-masked]>
To: "AKI info"
Cc: "SMIT Lepingud" <[email-masked]>
Date: Tue, 15 Apr 2025 11:32:44 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere

Kuna praktikas on tekkinud küsimusi seoses teabe käsitlemisega
sõlmitavates lepingutes, siis palun seisukohti järgnevalt:

1.	Riigiasutuste levinud praktika on hankelepingutes sätestada
konfidentsiaalsuskohustus. Näiteks Justiits- ja digiministeeriumi
veebilehel https://www.justdigi.ee/majandusteave-ja-riigihanked näiteks
käsunduslepingu üldtingimuste p 12.1 kohaselt:

„12.1 Käsundisaaja kohustub Lepingu kehtivuse ajal ning pärast Lepingu
lõppemist määramata tähtaja jooksul hoidma konfidentsiaalsena kõiki talle
seoses Lepingu täitmisega teatavaks saanud andmeid. Eelkõige, kuid mitte
ainult, kohustub Käsundisaaja hoidma konfidentsiaalsena andmeid, mis
sisalduvad Lepingus, Lepingu täitmiseks üleantud dokumentides ja muudes
dokumentides, mille sisuga on Käsundisaajal olnud võimalus seoses Lepingu
täitmisega tutvuda, lisaks eeltoodule mistahes muid andmeid, mille
konfidentsiaalsena hoidmise vastu on Käsundiandjal eeldatavalt õigustatud
huvi.“

Saan aru, et antud näitel käsitletakse konfidentsiaalsena nii avalikku kui
asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud teavet. Palun selgitada, kas
riigiasutused peaksid pigem hoiduma „konfidentsiaalse teabe“ kategooria
määratlemisest enda hankelepingutes, kuivõrd avaliku teabe seadus sellist
kategooriat ei tunne ning teabevaldajal võib olla avalik, AK või erineva
tasemega RS teave?

2.	Palun selgitada, kas juhul, kui teabevaldaja on otsustanud
kooskõlas AvTS-ga avaldada kolmandale isikule (nt hankelepingu partneri
töötaja) AK teavet ning kõnealune kolmas isik avalikustab AK teabe, kuulub
sellise isiku suhtes kohaldamisele AvTS § 541?

Selgitan, et küsimus on ajendatud jällegi riigiasutustes laialt levinud
praktikast, mille kohaselt tagatakse „konfidentsiaalse teabe“ kaitse
leppetrahviga. Minu hinnangul on taoline leppetrahv AvTS § 541
kohaldumisel ilmselt vastuolus heade kommetega (VÕS § 5) ning seetõttu
tühine. Samuti tooks see kaasa ebavõrdse kohtlemise, kus mina riigiasutuse
töötajana vastutaksin väärteo korras 300 trahviühiku ulatuses, ent sama
teabe avalikustaja lepingu alusel vastutaks nt lepingus sätestatud
leppetrahviga ja AvTS-i alusel, sealjuures oleks leppetrahvi osa sõltuvalt
lepingust suurem, väiksem või võrdne trahviga AvTS alusel. Seetõttu tundub
loogiline, et kõik vastutavad ühetaoliselt AK teabe lubamatu
avalikustamise eest AvTS alusel ning puudub igasugune vajadus ning on
tegelikult ebaõige leppetrahvida õigusrikkumist, mida riik juba seadusega
reguleerinud ja trahviga taganud. Tekiks topeltsaktsioneerimise olukord.

Lugupidamisega

Tanel Terase

Jurist

SMIT