Subject: Küsimused
From: "Pille Hillep" <[email-masked]>
To: "AKI info" <[email-masked]>, "Pille Lehis" <[email-masked]>
Date: Fri, 1 Mar 2024 13:09:15 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere,

Soovin saada selgitust muudatuste osas, mis puudutab uuringute läbiviimist 
rahvastikuregistri andmetega ministeeriumitele või kohalikule 
omavalitsusele.

1. Kui tegemist on ministeeriumi tellitud uuringuga (läbiviija eraettevõte), 
uuring viiakse läbi emailide teel, millele elanike kontaktandmeid (sugu, 
vanus, email, maakond) taodeltakse Rahvastikuregistrist. Siis mis võimalused 
on meil andmeid rahvastikuregistrist taodelda? Mida oleks vaja selleks teha? 
Seni on antud uuringut läbiviidud telefoni teel ja registreeritud 
kasutajatega veebipaneelis, aga süvaanalüüsiks osades maakondades, on 
andmeid juurde vaja ja ainuke mõistlik viis on seni olnud 
rahvastikuregistrist kontaktandmeid juurde küsida, kuid seoses viimaste AKI 
(järelvalve)ettepnekutega  Siseministeeriumile soovin saada selgitust, kas 
meil on võimalik üldse emaili kontakte inimeste kohta saada ja mis 
tingimustel. Palun selgitage võimalikult lihtsalt, kas ja mis tingimustel on 
võimalik kontaktandmeid taodelda.

2. Mis tingimustel on eraettevõtjal rahvastikuregistri andmetega võimalik 
KOV-dele uuringuid läbi viia? Mida selleks on vaja teha?

3. Kas eriliigiliste andmete töötluseks on vaja nii AKI kui ka 
eetikakomisjoni luba, kui uuringud viiakse läbi rahvastikuregistrist saadud 
kontaktidega? Või piisab ühest nõusolekust?

Veel üks väike mõte AKI-le, millele tasuks mõelda rahvastikuregistri andmete 
piirangute osas. Me oleme Eesti Uuringukeskusega läbi viinud uuringuid 
viimased 20 aastat ja võin öelda, et üldiselt avalikul sektoril puudub 
võimekus ise uuringuid läbi viia, lisaks nõuavad ka paljud uuringud 
neutraalse kolmanda osapoole kaasamist uuringutesse. Enamus (ca 70%) 
riigisektori uuringud viiakse täna läbi eraettevõtete veebipaneelides (kus 
isikud on ise nõusoleku andnud uuringutes osalemiseks), lisaks 
telefoniküsitlused (randomiga genereeritud telefoninumbrid+ tel 
veebipaneel). Näost näkku uuringuid on võibolla 5%. Kuid võib olla olukordi, 
kus veebpaneelist ja telefonist ei saa kätte piisavalt vastajaid, et teha 
erivaldkonnas (nt maakonna sisest) analüüsi. Selleks on vaja ikkagi kusagilt 
kaasata rohkem respondente. Üks kulukas, kuid usaldusväärne elanike 
kontaktibaas, on olnud rahvastikuregister, kuid kui selline võimalus 
võetakse üldse ära uuringute läbiviimisel, siis kuidas me saame teha 
usaldusväärseid ja sisukaid analüüse riigile või KOV-dele? Kuidas riik ja 
KOV saaks uurida oma elanike arvamust erinevate valdkondade suhtes ja teha 
teadmistepõhiseid otsuseid? Kas AKI-l on ettepanekuid või mõtteid selles 
osas?

Lugupidamisega

Pille Hillep
OÜ Eesti Uuringukeskus
tel: 53320008