Subject: Küsimus perearstikeskusest - kindlustusfirmadele terviseinfo edastamine surmajärgselt
From: "Triin Perkson" <[email-masked]>
To: "AKI info" <[email-masked]>
Date: Thu, 29 Feb 2024 15:41:49 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere!

Pöördun teie poole seoses küsimusega - tihtipeale pöörduvad keskuste poole
kindlustusfirmad, kes soovivad saada patsientide terviseandmeid, ning
toovad välja seadusepügala, mis ütleb, et kui kindlustustusandjal on
õigustatud huvi kindlustuslepingu täitmiseks, on terviseandmete saatmine
vajalik:

Vastavalt kindlustustegevuse seaduse (edaspidi KindlTS) § 219, lõige 1
kohaselt edastab riigi- või kohaliku omavalituse asutus, tervishoiuteenuse
osutaja või muu kolmas isik ilma andmesubjekti nõusolekuta kindlustusandja
nõudel

isikuandmed või võimaldab nendele juurdepääsu, kui isikuandmed (sh
terviseandmed) on kindlustusandjale vajalikud kindlustuslepingu täitmiseks
ja selle täitmise tagamiseks või tagasinõuete esitamiseks.

 Tavapärane praktika sel juhul on see, et vaadatakse üle, kas oluline
terviseinfo on patsiendi osas digilukku saadetud ning palutakse patsiendil
ise kindlustusandjale info edastada. Saame aru, et sellisel juhul läheb
info käsitlus GDPR alla.

Kuidas aga on siis, kui kindlustus taotleb hukkunud isiku terviseandmeid?
Sel puhul saan aru, et selline juhtum enam GDPR alla ei kuulu ja sellel on
omad erisused. Endiselt ei tahaks otse kindlustusandjale infot edastada -
kohe tekib küsimus, kuhu maani kulgeb õigustatud huvi? Kas info edastamise
õigus on pärija käes? Mis saab siis, kui pärija keelab info edastamast ja
kindlustus nõuab info edastamist? Aastaid tagasi on olnud juhtum, kus
mõlemad osapooled on keskust kohtuga ähvardanud, kahjuks ma ei tea, mis
sellest lõpuks sai.

Paluksin kommentaari ja juhiseid, kuidas sellises olukorras oleks
juriidiliselt korrektne käituda.

Kõike head soovides / Kind regards,

dr Triin Perkson

.